![Українсько-єврейську премію «Зустріч» здобув історик Юрій Скіра з книгою про «львівського Шиндлера»](/doc/images/news/archive/2021/232035/i75_ArticleImage_232035.webp)
Українсько-єврейську премію «Зустріч» здобув історик Юрій Скіра з книгою про «львівського Шиндлера»
Українсько-єврейську премію «Зустріч» здобув історик Юрій Скіра з книгою про «львівського Шиндлера»
![Українсько-єврейську премію «Зустріч» здобув історик Юрій Скіра з книгою про «львівського Шиндлера»](/doc/images/news/archive/2021/232035/ArticleImage_232035.webp)
![Українсько-єврейську премію «Зустріч» здобув історик Юрій Скіра з книгою про «львівського Шиндлера» Українсько-єврейську премію «Зустріч» здобув історик Юрій Скіра з книгою про «львівського Шиндлера»](/doc/images/news/archive/2021/232035/i75_ArticleImage_232035.webp)
Українсько-єврейська літературна премія «Зустріч» оголосила переможця 2024 року. Нагороду здобув львівський історик Юрій Скіра з книгою-дослідження «Солід. Взуттєва фабрика життя», повідомляється на сторінці Книжкового форуму.
Оголошення відбулося на пресконференції, яку транслювали на ютуб-каналі Ukrinform.
Премію «Зустріч» присуджують щорічно за найкращий твір, що сприяє українсько-єврейському порозумінню, допомагаючи зміцнити позиції України як багатоетнічного суспільства. Премію присуджують у двох категоріях: художня література та нонфікшн (історичні твори, біографії, мемуари, публіцистика, есеїстика). Цього року переможця оголосили у категорії нонфікшн.
Дослідження «Солід». Взуттєва фабрика життя» вийшло друком у львівському видавництві репортажної та документальної літератури «Човен» у 2023 році. Її автор —співробітник Інституту екуменічних студій Українського католицького університету, керівник проектів та програм Центру дослідження українсько-польсько-словацького пограниччя УКУ Юрій Скіра.
Книга розповідає про греко-католицького монаха, етнічного німця о. Йозефа Петерса, який в роки Голокосту, ризикуючи власним життям, із благословення митрополита Андрея Шептицького рятував родини львівських євреїв. Впродовж 1942–1944 років жінок, дітей і чоловіків переховували у будівлі взуттєвої фабрики «Солід» неподалік площі Ринок у Львові, якою опікувалися монахи-студити. Обшуки, доноси, хвороби та голод вони пережили із монахами й разом дочекалися закінчення окупації.
«Ми втрьох абсолютно одноголосно зупинилися на книжці Юрія Скіри. Це історія, яку Україна має знати. Це група греко-католицьких священників, які посеред окупованого Львова рятують єврейські родини. Просто, фактологічно і в той же час якось по-людськи змальовується ця страшна атмосфера нацистської окупації, атмосфера натравлювання однієї нації на іншу. Такий вир ненависті між українцями, поляками та євреями... Потік чорноти, в якому раптом починає сяяти світло», — сказав голова журі Олександр Щерба.
Фіналістами премії стали також:
- Роман Михальчук, «Смерть і виживання під час Голокосту: терени сучасної Рівненщини» (Рівне: Видавництво «Волинські обереги», 2022);
- Петро Рихло, «Урвані струни прегучної ліри…»: Німецько-єврейські поети Буковини (Київ: «Дух і Літера», 2023);
- Євгенія Сенік, «Бо болить» (Брустури: «Дискурсус», 2023);
- Юлія Стахівська, «Соня і гра кольорів» (Київ: «Дух і Літера», 2022).
Переможець отримає грошову винагороду у розмірі 6000 євро, яка розподілиться між автором (4000 євро) та видавцем (2000 євро). Четверо фіналістів отримають винагороду по 250 євро кожен.
Переможця визначило журі, до якого увійшли експосол України в Австрії й публіцист Олександр Щерба; мистецтвознавиця, редакторка часопису «Критика» Юлія Бентя і професор політології в Університеті Ратґерса в Ньюарку Олександр Мотиль.
Премію «Зустріч» заснувала фундація «Українсько-єврейська зустріч» за підтримки ГО «Форум видавців».
Вперше премію присудили 2020 року в категорії художньої літератури Василеві Махну за роман «Вічний календар». У 2021 перемогу здобув твір «Антиімперський вибір: постання українсько-єврейської ідентичності» Йоханана Петровського-Штерна. У 2022 році премію не присуджували у зв’язку з російсько-українською війною. 2023 року лавреаткою стала Софія Андрухович із романом «Амадока».
![](/content/2/image/fon_donate.jpg)