![Українська аудиторія після початку великої війни: зміни у медіаспоживанні, сприйняття інформаційного простору, чутливість до спотвореного контенту](/doc/images/news/archive/2021/204890/i75_ArticleImage_204890.webp)
Українська аудиторія після початку великої війни: зміни у медіаспоживанні, сприйняття інформаційного простору, чутливість до спотвореного контенту
Українська аудиторія після початку великої війни: зміни у медіаспоживанні, сприйняття інформаційного простору, чутливість до спотвореного контенту
![Українська аудиторія після початку великої війни: зміни у медіаспоживанні, сприйняття інформаційного простору, чутливість до спотвореного контенту](/doc/images/news/archive/2021/204890/ArticleImage_204890.webp)
![Українська аудиторія після початку великої війни: зміни у медіаспоживанні, сприйняття інформаційного простору, чутливість до спотвореного контенту Українська аудиторія після початку великої війни: зміни у медіаспоживанні, сприйняття інформаційного простору, чутливість до спотвореного контенту](/doc/images/news/archive/2021/204890/i75_ArticleImage_204890.webp)
У серпні 2022 року «Детектор медіа» провів вісім фокус-груп у Києві, Дніпрі, Одесі, Вінниці і Львові, аби з’ясувати, як аудиторія сприймає український медіапростір після повномасштабного вторгнення Росії; зміни у споживанні медійного продукту; чутливість і ставлення до пропаганди; а також побачити можливі трансформації ідентичності та цінностей українців. У кожній фокус-групі брали участь восьмеро респондентів — жінок і чоловіків віком від двадцяти до п’ятдесяти років. Результати цього дослідження не є репрезентативними, але дозволяють окреслити тенденції.
Зокрема ми побачили, що українці звернули увагу на спільний телемарафон (хоча його оцінки не є одностайно позитивними), суттєве зростання кількості якісного контенту українською мовою, а також скорочення присутності російськомовних медіа та проросійських наративів. На початку великої війни люди майже повністю відмовились від розважального контенту, але згодом частково повернулись до них. Є також тенденції відмови від російського контенту, а в молоді — цікавість до історії та культури України. Пропаганду опитані не вважають виключно негативним явищем, а бачать у ній невід’ємну частину інформаційної війни; проукраїнську пропаганду називають виправданим і необхідним засобом мобілізації суспільства. Серед змін у цінностях — зростання патріотичних настроїв та природне відторгнення всього російського. Докладні результати дослідження читайте у звіті (гортайте презентацію нижче).
Колаж: Світлана Григоренко/«Детектор медіа»
![](/content/2/image/fon_donate.jpg)